Arhivă : Interviuri
Înapoi
AUDIO. Interviu cu pianista și compozitoarea Ana Iulia Giurgiu-Bondue despre proiectul “Silence. Anatomia liedului >9 perspective”
![](https://static.srr.ro/images/articles/15/art-img1-3581041-57012525_10156532535519335_6137549205612265472_n.jpg)
În perioada 10-18 august, soprana Laura Tătulescu și pianista și compozitoarea Ana Iulia Giurgiu-Bondue efectuează o sesiune de înregistrări speciale în studiourile Radio România Muzical. Înregistrările sunt parte a proiectului "Silence. Anatomia liedului >9 perspective", propus de Asociația Opus și co-finanțat de Administrația Fondului Cultural Național.
Mai multe detalii aflăm și de la compozitoarea și pianista Ana Iulia Giurgiu-Bondue:
Ana Iulia Giurgiu-Bondue, ești implicată în acest proiect, în dublă ipostază, de interpret și de creator. Pentru început, te rog să ne explici semnificația denumirii acestui proiect "Silence. Anatomia liedului >9 perspective".
Silence a pornit de fapt de la două lieduri ale lui George Enescu, pe care vroiam neapărat să le interpretăm în diferite ipostaze, în concert sau în recital. Inițial, când am redescoperit aceste două lieduri, Le Silence Musicien, scris în 1915 și Silence simplu, scris cu 10 ani mai înainte de Enescu, mi-am dat seama că este o muzică fabuloasă. Pentru mine, aceste 2 lieduri fac parte din literatura universală, printre vârfurile secolului XX. Am descoperit cu Laura Tătulescu că, de fapt, în jurul acestei teme de tăcere, de liniște, există foarte multe lieduri care au acest subiect. Este o tematică foarte specială, pentru că putem vorbi foarte mult despre tăcere. De fapt - e paradoxal nu?-, tăcerea este o noțiune și liniștea care se trăiește. În primul rând, se pot face foarte multe legături cu mistica, cu meditația, cu introspecția și reflecția și evident, tăcerea în muzică este fundamentală. Muzica fără tăcere nu se poate imagina. Este o geneză, să spun așa, destul de complexă, care implică foarte mulți parametri și am descoperit cu ocazia aceasta că există în literatura românească de lied niște lieduri fabuloase care au aceeași tematică.
Te rog să ne vorbești despre piesa pe care ai compus-o și cum decurge lucrul cu partenera ta din acest proiect soprana Laura Tătulescu.
Există două lucrări care au legătură cu tematica de Silence - tăcere, liniște. Din păcate, doar una va figura pe înregistrarea pe care o pregătim, care se numește Pour les sage - Pentru înțelept și care este o lucrare ce face parte dintr-un ciclu de lieduri, scrisă în 2006, dar revizuită între 2018-2019 și pot să spun că a fost revizuită inclusiv pentru o voce de soprană, chiar lucrând cu Laura Tătulescu, inițial fiind compusă pentru mezosoprană. Acest lied face parte din înregistrarea pe care o pregătim, însă mai există un alt lied care se numește chiar Un voix de silence - O vocea a tăcerii, scris în aceeași perioadă și revizuit în 2019-2020 tot pentru soprană, un lied mai complex, mai lung și care va figura în programul câtorva recitaluri pe care le pregătim de asemenea. Cu Laura, lucrul este ca și cu un partener ideal de lucru, pentru că împreună am pus bazele acestui proiect care durează deja de câțiva ani. Este o colaborare foarte fructuoasă.
Proiectul implică, printre altele, și susținerea unui masterclass la Colegiul Național de Arte Dinu Lipatti. Ești stabilită în Franța unde activezi, atât ca creator, cât și ca pedagog, așa că sunt curioasă să aflu care sunt obiectivele pe care voi vi le-ați stabilit, să le atingeți până la finalul proiectului și ce doriți să rămână în urma acestuia?
Obiectivele sunt mai multe evident, în primul rând, de redescoperire a unui repertoriu care merită scos și pus în lumină printr-o interpretare cât mai aproape, cât mai fidelă partiturii. Apoi, în legătură cu masterclass-ul, evident că este o ocazie unică pentru a împărtăși roadele muncii noastre de câțiva ani, cu un public tânăr, care nu este neapărat informat despre acest repertoriu, despre implicațiile pe care acest repertoriu le poate avea și de calitatea lui, care ne-am dat noi seama, împreună cu Laura, că poate face parte cu mare onoare, în programul oricărui recital din lume.
Așa cum spuneai, voi ați gândit acest proiect cu câțiva ani în urmă. Din cauza pandemiei, de-abia acum puteți să îl desfășurați cu adevărat. Cum a decurs lucrul cu echipa Radioului?
Echipa radioului și șefa proiectului nostru - care este Monica Isăcescu Lup -, a venit în ultima fază a lucrului și anume, în anul 2022. După cum presupun că a spus, și Laura Tătulescu, noi am început practic în 2018, de la un recital pe care l-am susținut la opera din Lille și atunci ne-au venit nouă ideile că de fapt e un program fantastic, care merit absolut promovat și cântat la cel mai înalt nivel. Lucrul a fost întrerupt total pe o perioadă, însă interesul nostru pentru program și pentru repertoriu a continuat și am continuat să căutăm, să citim, să discutăm împreună despre lied-uri, a fost o selecție foarte dificilă. Am trecut prin foarte, foarte multe lieduri care până la urmă, din păcate, nu le putem nici înregistra, nici cânta, dar cine știe? Eu consider că este o opera aperta, un work in progress. Este o lucrare deschisă și o invitație pentru că nu se știe unde poate să mai ajungă. Eu nu consider că este un punct terminat odată cu înregistrarea și cu turneul care ne așteaptă. Mulțumesc celor doi colegi mai mari ai mei, Cătălin Crețu și Adina Dumitrescu, compozitori care ne-au făcut plăcerea de a ne dedica și de a ne scrie două lucrări speciale pentru acest proiect. Posibilitățile proiectului sunt foarte mari. În această ultimă etapă de lucru cu echipa Radioului nu pot să am decât niște păreri absolut elogioase, absolut sincere, pentru că a fost o experiență și este încă o experiență umană deosebită și nu numai umană artistică, pentru că am avut foarte mare încredere în inginerii de sunet, în regizorul muzical. Este o colaborare ideală și foarte fructuoasă și liniștitoare.
În legătură cu textele lucrărilor pe care le-am ales și care stau la baza muzicii, sunt poeți, unii foarte cunoscuți, care sunt și mari scriitori ai românilor - Lucian Blaga, Tudor Arghezi, Nina Cassian și alții mai necunoscuți, cum sunt Șerban Codrin, Mariana Dumitrescu (care însă a generat foarte multă muzică scrisă de lied, mai ales de Jora) și aceste versuri foarte interesante, evident că generează muzica. În fiecare este vorba de o tăcere diferită, de o liniște diferită. La Blaga este legată mai mult de mistică și de o concepție cosmică pe care o are omul în creația sa; la Șerban Codrin, Dincolo de tăcere, lied compus de Grigoriu, este vorba de o tristețe, de o singurătate care are referire inclusiv la Orfeu și la Euridice; la Federico Garcia Lorca, poetul care a fost pus pe muzică de Myriam Marbe, traducerea lui Teodor Balș este o tăcere în fața sfârșitului inexorabil, dar o tăcere poetică, nedramatizată; la Enescu este o tăcere legată de armonie și de iubirea împărtășită. Sunt ca niște cântece de iubire, dar complet ascunse în armonia naturii ș.a.m.d. E foarte mult de spus.