Arhivă : Interviuri
Înapoi
AUDIO. Mihai Constantinescu vorbește despre Festivalul Enescu 2019
![](https://static.srr.ro/images/articles/15/art-img1-2038201-lumea_in_armonie.jpg)
Mihai Constantinescu,
directorul executiv al Festivalului Internațional „George Enescu”, ne-a oferit,
în interviul următor, detalii despre programul ediției din 2019 a Festivalului,
despre seriile de concerte vechi și noi, despre misiunea pe care și-o propune
acest eveniment de anvergură internațională.
Domnule Constantinescu, tocmai ce ați anunțat în
cadrul conferinței de presă programul mult așteptat al Festivalului Enescu
2019, care se va desfășura sub deviza „Lumea în armonie”.
Așa cum a spus și
doamna Crenguța Roșu la conferința de presă, lumea în acest moment este
confruntată cu foarte multe conflicte și noi încercăm prin acest festival, nu
să le oprim, dar măcar să-i convingem pe oameni că prin muzica clasică,
înțelegerile între popoare, înțelegerile între oameni, înțelegerile între
artiști, până la urmă, sunt mai benefice decât toate conflictele pe care le
avem în jurul nostru.
Aceasta a fost
ideea. A fost îmbrățișată de toți cei care participă la organizarea
festivalului și sper ca și prin program, și prin activitățile care se vor
desfășura pe lângă Festivalul Enescu să demonstrăm că, într-adevăr, ideea a
fost bună.
Continuați, în 2019, o direcție pe care
ați început-o cu succes în 2017, cea a operelor în concert, numai că de data
aceasta vor fi chiar mai multe.
Avem 14 opere în
concert – avem și operă preclasică, și operă clasică, avem opera secolului XX.
Ideea pe care a avut-o Vladimir Jurowski a fost aceea de a prezenta cât mai
multe lucrări importante ale creației muzicale internaționale pe scena
festivalului și, în acest fel, vom avea ocazia să prezentăm de la Gluck-Vivaldi,
în Concertele de la miezul nopții, la Mozart - Don Giovanni, Leonora –
Beethoven, Strauss – Die Frau ohne Schatten, Schoenberg – Moses și Aron. Avem,
de asemenea, Jeanne d’Arc au bucher – Honegger, Britten, Peter Grimes. Deci,
o paletă foarte largă care sperăm să satisfacă pe toți cei care iubesc opera –
opera în concert, e adevărat. Vom încerca să facem și proiecțiile pe care le-am
preluat din ediția 2017. Suntem în discuții acum cu diverși regizori care să
prezinte aceste proiecții în Sala Mare a Palatului, dar încercăm să facem și
ceva în Ateneu, chiar dacă în acest moment condițiile pentru proiecții mari la
Ateneu nu sunt cele mai bune.
Ca în toate edițiile, există artiști
importanți care ajung pentru prima dată în România sau pentru prima dată la
festival...
Să începem cu
Kirill Petrenko, cel care va deschide festivalul cu Filarmonica din Berlin;
Diana Damrau, Joyce DiDonato, Villazon, Julia Fischer, care va veni și ea
pentru prima dată în concert și în recital. Avem câștigătorii Concursului „George
Enescu” din acest an. Sunt în total 25 de nume noi și, pe lângă acestea, sunt
și formații camerale care vor veni pentru prima dată, unele dintre ele în seria
nouă, Muzica secolului XXI.
Ați amintit seria Muzica secolului XXI,
care este abia la a doua ei ediție de festival. Vor fi diferențe față de 2017?
Diferența va fi
de abordare de către noi, organizatorii, a seriei respective, pentru că vom
încerca să începem din timp cu mediatizarea și cu atragerea unui public special
pentru aceste concerte. La aceste concerte vor participa și compozitori
deosebiți – noi față de ediția precedentă, compozitori ale căror lucrări sunt
prezentate de către marile orchestre ale lumii (Concertgebouw, Berlin,
Naționala Franței, London Symphony ș.a.m.d). Dintre aceștia, îi pot aminti pe
Unsuk Chin, Fedele, Widmann, Penderecki, nume consacrate, poate mai puțin
cunoscute la noi, pentru că la noi muzica secolului XXI este uneori Cenușăreasa
în viața muzicală.
O altă serie nouă, Mozartweek in residence...
Este un program
pe care Villazon îl prezintă și la Aix en Provence, în festivalul lor. Este un
program bazat pe evenimente din viața lui Mozart, pe documente din viața acestuia.
Va veni o echipă întreagă care va prezenta aceste spectacole, aceste
conferințe. Vor fi prezentate scrisorile dintre Leopold Mozart și Wolfgang
Amadeus, între tată și fiu. Va veni și vioara pe care a cântat Mozart, pentru
care va trebui să asigurăm o pază deosebită pentru că este un obiect deosebit
de valoros.
Aș vrea să încheiem cu o imagine de
ansamblul asupra programului acestui festival.
Programul este
din ce în ce mai greu pentru că ideea festivalului, de la început, a fost aceea
de a face și o educație muzicală pentru cei care vin în sălile de concerte. Și,
dacă la început am făcut o istorie a muzicii și ne-am axat mai mult pe lucrări
cunoscute sau lucrări care sunt mai ușor digerabile dintr-un anumit punct de
vedere, în această ediție avem lucrări ale secolelor XX, XXI, avem multă muzică
contemporană – contemporană neînsemnând doar această serie de muzică
contemporană pe care o avem special la Sala Radio, ci și în programele normale
pe care le desfășurăm la cele două săli, la Ateneu și Sala Mare a Palatului. Și
la Sala mică avem acea serie Enescu și
contemporanii. Este un program greu, trebuie să recunoaștem de la început,
dar considerăm că publicul român, publicul bucureștean în special, deja a
trecut de faza de școală generală și acum poate să înțeleagă și să audă și alt
gen de muzică, o muzică pe care o ascultă mai greu sau nu o ascultă aproape
deloc în stagiunile orchestrelor din țară, tocmai în ideea de a arăta care au
fost și care sunt punctele importante ale istoriei muzicii; sunt lucrări care
se prezintă în stagiunile marilor orchestre internaționale, sunt lucrări care
la noi poate se vor prezenta pentru prima și ultima dată, pentru că le
prezentăm într-o variantă internațională, ceea ce este foarte important și
pentru publicul românesc. Dar, așa cum v-am spus, programul, chiar dacă este
complex, fiecare gen de auditoriu poate participa la spectacolele pe care le
dorește în festival.